העלאת מחירי הדלק והמשבר המתמשך כתוצאה מהסנקציות הובילו לפריצת גל מחאה נוסף שמאיים על יציבות משטר האייתוללות
![](https://mida.org.il/wp-content/uploads/2019/11/ir111.jpg)
בכמה ערים מרכזיות באיראן פרצו במהלך סוף השבוע מהומות נרחבות, בעקבות החלטת הממשלה להגביל את רכישת הדלק ולהעלות את מחירו. המהומות, שכללו חסימת צירי תנועה מרכזיים, תקיפת תחנות משטרה ותחנות דלק, פרצו במחוז ח'וזסטאן וכרמאן אך התפשטו במהרה גם לבירה טהרן ולערים ומחוזות נוספים, ובמהלכן נשמעו קריאות בגנות המשטר ומדיניותו הכלכלית הקלוקלת. במהלך ההפגנות דווח על הרוג אחד ועשרות עצורים.
משתמשי הרשתות החברתיות העלו עשרות סרטונים המתעדים נהגים החוסמים את רחובות טהרן ואת הצירים המובילים אליה, בזמן ששופר המשטר 'כיהאן' טען כי פקקי התנועה הארוכים נוצרו בגלל השלג. , כדי לפגוע בתאום בין המפגינים בערים שונות ובעקבות המהומות, הוגבלה הגישה לרשת האינטרנט ובמקומה הופעלה "רשת המידע הלאומית" שעל הקמתה שקדו בשנים האחרונות. החסימה עצמה זכתה לתגובות נרחבות ברשתות החברתיות באיראן ומחוצה לה.
בכיר במועצה העליונה לביטחון הלאומי של איראן אישר כי הגישה לאינטרנט נחסמה לפי החלטה של המועצה, חברות בינלאומיות העוסקות בניטור הרשת מאשרות כי הגישה ברוב המדינה נחסמה, ואתרי החדשות קיבלו הוראה לא לדווח על המהומות. לפי דיווח אחר, האינטרנט נחסם בעקבות תיעוד של הרג מפגינים ופרסומים שונים על הרב ופציעה של מפגינים נוספים. חלק מתיעוד הירי פורסם בסרטונים ברשתות החברתיות.
נשיא איראן חסן רוחאני הגדיר את העלאת המחירים ככזו שנועדה לשרת את ה"אינטרס הציבורי" ותסייע לשכבות החלשות. על ההחלטה להעלות את מחירי הנפט הוסכם במהלך פגישה בין הנשיא רוחאני, ראש הרשות המחוקקת עלי לריג'אני וראש הרשות השופטת אבראהים ראא'סי. בעקבות ההחלטה, חברת הנפט האיראנית (NIOPDC) הודיעה כי נהגים יהיו יכולים לרכוש 60 ליטר במחיר של 15,000 ריאל (24 סנט) לליטר, עלייה של 50 אחוזים מהמחיר הקודם. לאחר שסיימו מכסה זו המחיר ישולש ויעמוד על 72 סנט.
במהלך פגישה עם סטודנטים בסמינרים דתיים, המנהיג העליון עלי ח'אמנאי הביע תמיכה בהחלטה וקרא לאזרחים להיות "ערניים" ולהתרחק ממוקדי המחאה ומ"אלה המנסים להסית ולהרוס". הוא הוסיף כי "אינו מומחה בנושא וכי למומחים שונים דעות שונות..אמרתי בעבר שאם ראשי שלוש הרשויות יסכימו על משהו אגבה אותם. הם קבלו החלטה כזו על בסיס מקצועי ויש ליישמה". לדברי ח'אמנאי, "בוודאי יש כאלה המודאגים מההחלטה וסבורים כי היא פועלת נגדם, אך ההרס וההצתות לא נגרמו על ידי אנשים אלה על ידי פושעים וחוליגנים…גורמים אנטי-מהפכניים ואויבי איראן ניסו תמיד לעודד פעולות של הרס וחוסר יציבות. הם פועלים כך גם עכשיו ומסכנים את המדינה. כך לא פועלים אנשים האוהבים את המדינה". המנהיג העליון קרא לאחראים על יישום ההחלטה לפעול ככל יכולתם למזער את הנזקים העלולים להיגרם, בעיקר בכל הקשור לעליית מחירים, ולאפשר לכוחות הביטחון לבצע את תפקידים .
שר הנפט האיראני ביג'אן נמדאר אמר כי הסרתן החלקית של הסובסידיות מעל מחירי הנפט תחסוך כ-7.3 מיליארד דולר שיפנו לסיוע לאוכלוסיות החלשות. הוא הוסיף כי עדין לא ברור איך העלאת המחירים והתקנות החדשות ישפיעו על דפוסי הצריכה של האיראנים.
שלג כבד
התקשורת האיראנית הממלכתית ניסתה להמעיט מחשיבות המהומות שפרצו בעקבות העלאות המחירים, והגדירה את הסרטונים שהופצו ברשתות החברתיות "פייק ניוז". יחד עם זאת, ערוץ הטלוויזיה האיראני הממלכתי (IRTV1) שידר מספר דיווחים מהמהומות ברחבי המדינה, תוך שהוא מאשים "גורמים אופורטוניסטים" ומחוללי מהומות המנצלים את המצב ל"וונדליזם, פגיעה ברכוש ציבורי ויצירת מתיחות". סוכנות הידיעות "תסנים" המזוהה עם משמרות המהפכה, דיווחה כי "הכל שקט" במחוזות השונים.
התובע הכללי של איראן, מחמד ג'עפר מנתט'רי, קרא למשטרה ולרשות השופטת לדכא ביד קשה את "אלה פוגעים ברכוש ומפרים את הסדר הציבורי". גם הוא האשים את "התקשורת העויינת" בהסתת העם האיראני נגד המשטר, וקרא לאזרחים להרחיק עצמם מ"גורמים פורעי חוק המנסים להביע את עוינותם למשטר האסלאמי באמצעות חסימת כבישים ופגיעה במקומות ציבוריים".
מספר אנשי דת בכירים ובהם האייתוללה לטפאללה צפי-גלפיגאני, קרא לבית הנבחרים לבטל את ההחלטה על העלאת המחירים והגדיר אותה כ"מצערת ומדאיגה" לאור המצב הכלכלי ותנאי המחייה הקשים. איש דת בכיר אחר, מחמד עלי אלוי-גורגאני, אמר בניגוד לדברי הנשיא רוחאני כי ההחלטה הינה "נגד האינטרסים של העם האיראני" וקרא לממשלה לבטלה. למרות זאת, הצעה לביטול העלאת המחירים הוסרה לבסוף מסדר היום במג'לס, והגנרל עלי שמח'אני, מזכ"ל המועצה לביטחון הלאומי של המדינה השתתף בדיון חסוי על מנת להסביר לחברי הפרלמנט מדוע יש להעלות את המחירים. בד בבד, 'המועצה האיראנית לקביעת האינטרס' שדנה ומכריעה בנושאי מדיניות הודיעה כי כלל לא הייתה מעורבת בהחלטה להעלות את מחיר הנפט.
בינתיים כוחות הביטחון הרחיבו את המעצרים ברחבי איראן, ומאות צעירים נעצרו ביומיים האחרונים בהפגנות שהתקיימו ב-65 ערים וב-23 מחוזות. אתמול התחדשו המהומות ביותר מ-50 ערים, ודובר כוחות הביטחון אמר כי הכוחות "לא מתבדחים עם אף אחד" ואיים כי יפגע קשות בכל הגורמים אשר התפרעו, לדבריו, במקומות הציבוריים. בטהרן, שיראז ואספהאן הושבתו הסעות הילדים לבתי הספר ועקב כך הושבתו גם הלימודים. לטענת משרד החינוך, ההחלטה על ביטול הלימודים היא בעקבות השלג הכבד שירד.
מצוקה כלכלית
ההחלטה להעלות את מחירי הדלק אינה פופולארית ובאה בעיתוי בעייתי בו ממשיכים אזרחי איראן לסבול מתוצאות הסנקציות האמריקניות על כלכלת המדינה. בתמיכתו של ח'אמנאי בהחלטה לאחר שני ימי מהומות, יש משום איתות כי המשטר נחוש לדכא את ההפגנות ביד קשה, כפי שעשה בעבר. בהודעתו כבר הנחה ח'אמנאי לכוחות הביטחון לעשות כן, לאחר שציין כי המפגינים הם "אופורטוניסטים" שאינם רוצים בטובת המשטר ופועלים נגדו. מדובר בהפגנות הנרחבות ביותר מזה שנתיים ושוב במוקדן עומדת המצוקה הכלכלית המחריפה ללא כל אופק של שיפור הנראה לעין, לאור המשך הסנקציות והמשבר בשיחות הגרעין והידלדלות ההכנסות מנפט המעצימות את הגירעון בתקציב.
כבעבר, במהלך ההפגנות נשמעות קריאות בגנות המשך ההשקעות של המשטר מחוץ לאיראן (בתימן, בסוריה, בלבנון, בעיראק וב"פלסטין") על חשבונו של העם האיראני, אך ספק אם יהיה בהן די לחולל שינוי של ממש. עם זאת, קריאות אלה ממשיכות ללוות את מרבית המחאות ואינן יורדות מסדר היום. זאת ועוד, המחאה העממית בעיראק ובלבנון נגד המעורבות האיראנית מעניקה משנה תוקף לטענות הנשמעות בתוך איראן.
המשטר באיראן נמצא במצוקה מבית ומחוץ ומנסה לתמרן בין צעדי הצמצום המתחייבים לבין עוצמת המחאה והתרחבותה. הגינוי של אנשי הדת הבכירים להחלטה מציב קושי נוסף בפני צמרת המשטר ובעיקר בפני ח'אמנאי שמעמדו הדתי אינו בכיר כל כך. יחד עם המחאות נגד איראן בסוריה ובלבנון נראה כי מצבו של המשטר בעייתי והוא נדרש לתמרון בזהירות בסבך אילוצים שונים.
כך או אחרת, נראה כי משטר האייתוללות ידכא כבעבר ביד קשה את המחאה כדי לשמור על שרידותו. אך במחאה זו כמו בקודמותיה טמונים כבר זרעי המחאה הבאה נגד המשטר, שנראה כי הוא מתקשה יותר ויותר לשמור על יציבות ולקדם את יעדיו המהפכניים.
סא”ל (במיל.) מיכאל סגל הוא חוקר בכיר ומומחה לנושאים אסטרטגיים, ושירת בצה”ל בחטיבת המחקר של אמ”ן בתחומי איראן והפלסטינים. הטור התפרסם לראשונה באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
רכשו עכשיו מנוי ל'מידה' ותהנו מהנחה מיוחדת על ספרי שיבולת החדשים + כתב העת 'השילוח' לשנה מתנה!
אל תדאגו.
אחרי טראמפ יעלה בארה"ב נשיא דמוקרטי וההנהגה באירן תוכל לנשום לרווחה.
ועד המהומות המאות, כבר לא יהיה להם אינטרנט.
מה משותף לתקשורת בארץ ובאירן?
גם אצלם התקשורת משקרת.
אין שום סיכוי למחאה. השלטון האיראני כל כך פנאטי דתי שישמור על עצמו בכל תנאי ואין לו בעיה להרוג גם מליון מפגינים